В Іспанії припинили розгляд єдиної справи про тортури за часів диктатора Франсіско Франко
Мадридський суд закрив справу, подану 68-річним Хуліо Пачеко Єпесом, який стверджував, що зазнав катувань від поліцейських після його арешту в період режиму диктатора Франсіско Франко.
Про це пише видання Barronʼs.
![](https://zmina.info/wp-content/uploads/2024/09/watermarks-logo-afp__20240910__36fv3qt__v1__preview__filesspainjusticedictatorshiptorture-e1725979534945.png)
Так, у лютому 2023 року Єпес подав позов проти чотирьох колишніх поліцейських, які, за його словами, затримали його в серпні 1975 року через участь у радикальному лівому русі, що виступав проти диктатури Франко. Після арешту його катували кілька днів у відділенні поліції Мадрида, перш ніж засудити за звинуваченням у “тероризмі”.
Мадридський суд погодився розглянути справу в травні 2023 року, визнавши, що є можливі докази “злочинів проти людяності та катувань”. Однак 31 липня 2024 року суд закрив справу через те, що закінчився строк давності для висунення кримінальних звинувачень, і злочини підпадають під дію закону про амністію, ухваленого в Іспанії 1977 року.
Єпес назвав це рішення жахливим, але зазначив, що подав апеляцію і готовий боротися далі, аж до Конституційного суду Іспанії та європейських судових інстанцій.
Організація Amnesty International тим часом підкреслила, що продовжить боротьбу, щоб “зруйнувати стіну безкарності”, домогтися розслідування злочинів проти людяності, скоєних під час франкістського режиму, і притягнення винних до відповідальності.
Як зазначає видання “Бабель”, диктатор Франсіско Франко захопив владу після громадянської війни в Іспанії 1936–1939 років і керував країною до своєї смерті в 1975 році, встановивши режим державного терору та пропаганди через контрольовані медіа та освітню систему. Лише 2007 року в Іспанії ухвалили закон, який визнавав страждання жертв франкізму, проте процес переосмислення тієї епохи триває й досі.
Нагадаємо, що іспанський парламент 30 травня остаточно схвалив суперечливий закон про амністію для каталонських сепаратистів: раніше законопроєкт викликав масові протести в країні.
Амністію минулого року запропонувала Соціалістична партія премʼєр-міністра Педро Санчеса як спосіб заручитися підтримкою каталонських сепаратистських партій після безрезультатних виборів.
Іспанський уряд представив законопроєкт як спосіб вийти з кризи 2017 року, коли лідери сепаратистів намагалися проштовхнути відокремлення Каталонії через референдум. Документ про амністію розлютив правих в Іспанії й викликав масові протести в країні. Попри це його все ж ухвалили 177 голосами завдяки підтримці двох каталонських сепаратистських партій – Junts (“Разом”) і Esquerra Republicana (“Республіканська лівиця”). Проти проголосували 172 депутати іспанського парламенту.