Розслідування справ Майдану у ДБР може затягнутись через нестачу слідчих
Розслідування частини справ Майдану і За даними Генпрокуратури, всього під час Євромайдану постраждали дві з половиною тисячі людей, 104 з них загинули. 48 осіб загинули внаслідок розстрілів на Інститутській 20 лютого 2014 року. 80 людей дістали поранення саме від обстрілів з боку “Беркуту”. Усі злочини, скоєні під час Революції гідності, умовно об'єднані в одну велику “справу Майдану”, яка налічує 89 кримінальних проваджень. У них, зокрема, розслідують убивство 91 людини (78 мітингувальників та 13 силовиків)., які найближчим часом передадуть Державному бюро розслідувань з прокуратури, може затягнутись, адже у відомстві не вистачає слідчих.
Про це розповів директор відомства Роман Труба у своїй колонці для “Української правди”.
![](https://zmina.info/wp-content/uploads/2019/11/romatrubacover-300x198.jpeg)
Ще у листопаді 2017 року закінчилися повноваження слідчих прокуратури, проте тоді парламент подовжив дію відповідного закону на два роки, аби правоохоронці могли закінчити “старі” кримінальні провадження, зокрема щодо злочинів під час Євромайдану. 20 лютого поточного року усі провадження, які не завершили у прокуратурі, перейдуть до інших правоохоронних органів, зокрема до ДБР. Серед них і розслідування злочинів, пов’язаних з масовими протестами у 2013-2014 роках.
“5 тисяч томів матеріалів, які будуть передані новим слідчим. 5 років розслідування, які потрібно відмотати назад та дослідити з самого початку. На якийсь час це зупинить розслідування. Проблема полягає ще в тому, що в ДБР катастрофічно не вистачає слідчих”, – розповів Труба.
Офіційно ДБР розпочало свою роботу у листопаді минулого року, але тоді відомство запрацювало без оперативників та керівників відділів. Адже через технічну помилку в законі про ДБР не могли оголосити конкурси на ці посади, зокрема оперативних працівників. Згодом цю проблему вирішили.
Водночас закон обмежує кількість працівників, які можуть працювати в ДБР, до 1500 людей по всій Україні разом зі слідчими, оперативниками та держслужбовцями.
![](https://zmina.info/wp-content/uploads/2019/08/maidan3-300x169.jpg)
“Де могли, ми максимально скоротили посади державної служби, щоб посилити слідчі та оперативні підрозділи. Але навіть при цьому навантаження на одного слідчого – понад 100 проваджень. І це не розслідування крадіжок в автобусах. Це злочини високопосадовців, правоохоронців, суддів, а також військові злочини. Це провадження, де учасниками є президенти, члени уряду та народні депутати”, – зазначив Труба.
Аби не зупиняти розслідування справ Майдану директор ДБР закликав внести зміни до профільного закону, які б скасували граничну чисельність працівників бюро та запровадили спрощену конкурсну процедуру для слідчих ГПУ, які розслідують “справи Майдану”.
Нагадаємо, у серпні тодішній генпрокурор Юрій Луценко підписав наказ про ліквідацію в структурі та штатному розписі управління спеціальних розслідувань ГПУ. Керівник управління Сергій Горбатюк заявив, що це руйнує механізм розслідування справ Майдану. Тоді родини Небесної сотні звернулися до президента Володимира Зеленського з проханням вплинути на ситуацію.
Згодом Горбатюка, як він запевняє, незаконно звільнили з відомства.
Як відомо, у лютому цього року в п’яту річницю розстрілів на Євромайдані міжнародні партнери та правозахисні організації закликали Україну краще розслідувати справи Майдану і. Деякі навіть називали розслідування розстрілів активістів під час Революції гідності “ганьбою українського судочинства”.